1.+Beskrivelse+av+epokene

Nyrealismen
Nyrealistene skrev samfunnskritisk og fokuserte på endringen som kom med industrialiseringa og enkeltmenneskets samvittighet og moral. (Kontekst, Tekster 1) Rundt århundreskiftet til 1900-tallet oppstår nyrealismen som en etterkommer av nyromantikken. Det skjer et industrielt gjennombrudd i Norge. Dette gjorde at flere folk flyttet inn til byene, økonomien vokste, og arbeiderklassene økte. Forfatterne på denne tida beskriver arbeidernes liv, og de ble mer opptatt av etiske problemer til medmenneskene.

Mange store og kjente forfattere gikk bort i begynnelsen av 1900-tallet, Amalie Skram, Henrik Ibsen og Bjørnstjerne Bjørnson for å nevne noen. Etter Bjørnsons bortgang, ble Knut Hamsun en ivrig og folkelig dikter, og han ble interessert på sammenkoblinga mellom gammel og nytt og mellom nyromantikk og nyrealisme. Men det var ikke bare Hamsun som var ivrig. Mange ferske skribenter tenkte likt som Hamsun, men var mer opptatt av moralske spørsmål mens de prøvde å lage et nytt og betydningsfullt samfunn. Dette er grunnen til at denne epoken blir kalt nyrealismen. ([])

Etterkrigstid - modernisme
Etterkrigstidens litteratur var preget av de voldsomme opplevelsen under krigen, og lyrikken tok modernistene i bruk sterke symboler.

På denne tiden var mange fortvilte og det var vanskelig å forstå alt som hadde skjedd etter den andre verdenskrigen. De nye generasjonen av diktere viste tydelig følelser som maktløshet, fortvilelse og angst etter krigen. Forfatterne begynte å bryte den tradisjonelle diktoppbygningen der rim og rytme var ganske viktig. Dette syntes i hele Europa.

Gunvor Hofmo er en av mange forfattere som brøt denne tradisjonelle dikt oppbyggingen. Her har vi et eksempel av hennes dikt:

Sykehus De gamle bygninger i rustrødt som kuer i båser. De tygger og gumler tygger og gumler dagen som høy lyset som salt mens de brøler lavt om natten.

- Psykologisk vinkling i litteratur

- Mellomkrigstiden var en urolig tid i Europa. Psykoanalytikeren Freuds teorier inspirerte mange, og forfatterne var opptatt av å forstå og skildre menneskers følelsesliv. Sigurd Hoel og Aksel Sandmose er to kjente forfattere fra denne epoken.

- Sigurd Hoel og Aksel Sandmose - Født 1890, Død 1960. Født 1899, Død 1965

Sigurd Hoel og Aksel Sandmose beskrev virkeligheten gjennom enkeltpersoner og viste hvordan personene opplevde hverdagen.

Sigurd Hoel tok i sin roman, Møte ved milepælen, sterk avstand fra nazismen og problematiserte krigsoppgjøret. Hoel satte sitt preg på norsk litteratur i Gyldendal som hovedkonsulent for norsk og oversatt litteratur og var redaktør for Gyldendals ”Gule Serie.”

Aksel Sandmose er kjent for å ha introdusert utrykket Janteloven i sin roman, En flyktning krysser sine spor. Sandmose skrev på riksmål og kom opprinelig fra Limfjorden i Nord - Jylland som også ga stoff for hans forfatter karriere. Når hans deltakelse i motstandskampen mot okkupasjonsmakten ble kjent flyktet han til Sverige, men vente tilbake til Norge da krigen var ove r.

Okkupasjonslitteratur og krigslyrikk
media type="custom" key="5958547"

=
Under den tyske okkupasjonen av Norge var litteraturen under streng sensur. Folk kunne ikke skrive det de ville, og blant annet avisene var preget av propaganda for nazistene. Det ble ikke gitt ut mange bøker, men illegal litteratur oppstod. Denne litteraturen var ulovlig, og oppfordret folk til å holde ut, og gå til kamp mot nazistene. Arnulf Øverland var en av de mest kjente lyrikerne som skrev krigslyrikk med fast rim og rytme. Han har blant annet skrevet ”Du må ikke sove,” som jeg synes er et veldig fint dikt. Følg linken under diktet for å høre at forfatteren selv leser diktet. I tillegg til Øverland var Nordahl Grieg og Inger Hagerup Inger Hagerup kjente krigslyrikere. ====== = = = Du må ikke sove! = Jeg våknet en natt av en underlig drøm, det var som en stemme talte til meg, fjern som en underjordisk strøm - og jeg reiste meg opp: Hva er det du vil meg? - Du må ikke sove! Du må ikke sove! Du må ikke tro, at du bare har drømt!

Igår ble jeg dømt I natt har de reist skafottet i gården. De henter meg klokken fem imorgen!

(…)

Du må ikke sitte trygt i ditt hjem og si: Det er sørgelig, stakkars dem! Du må ikke tåle så inderlig vel den urett som ikke rammer deg selv! Jeg roper med siste pust av min stemme: Du har ikke lov til å gå der å glemme!

(…)

Arnulf Øverland Den røde fane, 1937

Arnulf Øverland - Du må ikke sove Kilder: - [] - Kontekst, Tekster 1

Sosialrealisme
På 1970-tallet hadde sosialrealismen sin blomstring. På denne tiden var mennesker sterkt politisk engasjert, noe som ble gjenspeilet i litteraturen.  For eksempel ble tidsskriftet //Profil // dannet. Tidsskriftet var dannet av unge venstreradikale forfattere. Bladet skrev samfunnskritsikt og skildre blant annet arbeiderklassens kamp mot maktene i samfunnet.

Et kjent forfatter fra sosialrealismen var Jens Bjørneboe. Jens Bjørenboe gav ut en rekke diktsamlinger blant annet ”Dikt” (1951) og ”Den Store By” (1958). Bjørneboe gav også ut flere romaner, for eksempel den pornografiske romanen ”Uten en tråd” (1966). Den ble dømt som ”utuktig” og ble dratt inn igjen i 1967.

En annen ting som påvirket litteraturen på 1970-tallet var rockemusikken og hippiekulturen som oppstod i USA. Under kan du lese et utdrag fra Bjørneboes dikt, ” //Om ungdommens rådskap //”. Jeg tror Bjørneboes baktanke med diktet var å vise sitt syn på hippiekulturen og rockemusikken.

//Meget burde de beundre; Dresden efterlot vi slik: Som en tundra med fem hundre, med fem hundre tusen lik. Meget burde de beundre, vår kultur er høy og rik. For kulturen, for moralen, for et renslig, åndelig liv! For kulturen, for moralen, for et renslig, åndelig liv. Kan De fatte og begripe hvor de unge får sin råskap fra? ** //  Kilder: Utdraget hentet fra: [] Kontekst tekster 1 Store Norske Leksikon, Bjørneboe: [] Sosialrealismen: [] Bilde hippie: []
 * Ungdommen er vill og galen, syk og rå og destruktiv.